M
A
B
C
D
E
F
G
H
I
J
K
L
M
N
O
P
R
S
T
U
V
Z
Mitohondrijs
Mitohondrijs – ar divām membrānām klāts šūnas organoīds. Iekšējā membrāna. veido krokas – kristas. Iekšienē ir šķidra vide ar ribosomām, DNS, enzīmiem. Diametrs apmēram 1 µm. Skābekļa klātbūtnē oksidējoties organiskiem savienojumiem, atbrīvojas enerģija, kas tiek izmantota ATP sintēzei.
47. att. Mitohondrijs.
Mezoderma
Mezoderma – vidējais dzīvnieku embriju primāro audu slānis, no kura veidojas muskuļi, daļa iekšējo orgānu un saistaudu kārtas.
48. att. Mezoderma.
Mehāniskie audi jeb balstaudi
Mehāniskie audi jeb balstaudi – augu audi, kas padara augus izturīgākus.
49. att. Mehāniskie audi jeb balstaudi.
|
50. att. Mehāniskie audi jeb balstaudi.
|
Muskuļaudi
Muskuļaudi – dzīvnieku audi, kas spēj sarauties un nodrošina kustības.
51. att. Muskuļaudi.
|
52. att. Muskuļaudi.
|
Mikroelementi
Mikroelementi – ķīmiskie elementi, kas dzīvo organismu normālai augšanai un attīstībai nepieciešami salīdzinoši niecīgā daudzumā. Mikroelementu daudzums dzīvo organismu audos ir ļoti mazs (mazāk par 0,01). Mikroelementi dzīvajos organismos veic galvenokārt katalītiska rakstura funkcijas. Mikroelementi ir, piemēram, varš, mangāns, kobalts, cinks, molibdēns, bors.
Makroelementi
Makroelementi – ķīmiskie elementi, kas dzīvo organismu normālai augšanai un attīstībai nepieciešami salīdzinoši lielā daudzumā. Makroelementu daudzums dzīvo organismu audos ir lielāks par 0.01 %. Makroelementi ir, piemēram, ogleklis, slāpeklis, skābeklis, fosfors, kalcijs.
Mitoze
Mitoze – šūnas dalīšanās, kas nodrošina nemainīga hromosomu skaita saglabāšanos meitšūnās, jo katra hromosoma pirms dalīšanās dubultojas un dod izejmateriālu divām hromosomām. Mitozi nosacīti iedala 4 stadijās – profāze, metafāze, anafāze un telofāze.
53. att. Dzīvnieku šūnas mitozes stadijas: interfāze, profāze
![](images/ITB_11_V_54.jpg)
54. att. Dzīvnieku šūnas mitozes stadijas: metafāze, anafāze, telofāze.
|
|
Mejoze
Mejoze – (reduktīvā dalīšanās) – šūnu kodolu divpakāpju dalīšanās, kuras rezultātā divreiz samazinās hromosomu skaits. Mejoze nodrošina nemainīgu hromosomu skaita saglabāšanu no paaudzes uz paaudzi.
Mejoze
Mejoze ir tāds kodola dalīšanās veids, kas hromosomu skaitu no diploidāla (2n) samazina uz haploidālu (n).
![](images/ITB_11_V_55.jpg)
55. att. Mejoze.
Mutācija
Mutācija – DNS vai hromosomu pārmaiņas, kuru rezultātā organisms iegūst
jaunas pazīmes.
Mutaģenēze
Mutaģenēze - iedzimstošu izmaiņu veidošana organisma ģenētiskajā materiālā.
Mutagēni
Mutagēni - viela vai faktors, kas rada izmaiņas organisma ģenētiskajā materiālā.
Mutagēni var būt radiācija (piemēram, radioaktīvie elementi un rengenstari), organiskās vielas (piemēram, noteikti pesticīdi un cigarešu dūmi).
mRNS
mRNS – ribonukleīnskābes molekula, mRNS molekulu sintezē transkripcijas
gaitā un tā ir komplementāra vienai no DNS ķēdēm. Ribosomas pievienojas mRNS molekulām
un atbilstoši ģenētiskajam kodam no aminoskābēm sintezē olbaltumvielu.