3.2. Atoma kodola sastāvs
Atoma kodolu raksturo divi lielumi – relatīvā atommasa (Ar) un kodola lādiņš (Z). Atommasu nosaka kodolā esošo protonu un neitronu kopējais skaits.
A = N + Z
N - neitronu skaitu kodolā,
Z – kodola lādiņš.
Kodola lādiņš atbilst protonu skaitam kodolā un tas nosaka elementa atomnumuru.
![](images/kimija10/3formula5.jpg)
1.att.
Atoma kodolā ir koncentrēta praktiski visa atoma masa, tāpēc neitronu skaitu kodolā (N) aprēķina no atommasas atņemot atomnumuru:
N = A – Z
Atomnumurs ir vienāds arī ar elektronu skaitu atomā, jo atoms ir elektroneitrāla sistēma.
Norādot atommasu un atomnumuru, atomu pieņemts apzīmēt šādi:
![](images/kimija10/3formula6.jpg)
Šajā Al atomā ir šādas elementārdaļiņas:
13 protoni |
13 elektroni |
14 neitroni |
Atomus, kuriem ir vienāds kodola lādiņš (atomnumurs) sauc par ķīmisko elementu. Viena ķīmiskā elementa atomiem var būt atšķirīgs neitronu skaits un līdz ar to atšķirīga atommasa – šādus atomus sauc par izotopiem. Piemēram, silīcijs dabā sastopams trīs dažādu izotopu veidā:
![](images/kimija10/3formula.jpg)
2.att.
Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā katram elementam ir uzrādīta elementa izotopu vidējā atommasa, ko iegūst izmantojot formulu Ar vid. = A1w1 + A2w2 +A 3w3 :
Ar vid. (Si)= 28·0,9298 + 29·0,0467 + 30·0,0305 = 26,0344 + 1,3543 + 0,915 = 28,304