1.6. Spēks. Spēki dabā
Pievilkšanās spēks starp jebkuriem diviem ķermeņiem, kuriem ir masa.
Spēks, kas darbojas starp divām elektriski lādētām daļiņām (pievilkšanās vai atgrūšanās).
Spēks, kas darbojas starp diviem kustībā esošiem lādiņiem (pievilkšanās vai atgrūšanās). Kustībā esošie Elektriskie lādiņi var būt elektriskā strāva vai elektroni atomos.
Spēks starp visām atoma kodola daļiņām (protoniem un neitroniem).
Spēks ir viena ķermeņa tieša vai attālināta iedarbība uz otru ķermeni, kuras rezultātā ķermenis deformējas un mainās tā kustība.
Ķermeņa spēja atjaunot sākotnējo formu un izmērus pēc deformējošā spēka darbības izbeigšanās.
Ķermeņa formas un izmēru maiņa ārējo vai iekšējo spēku darbības rezultātā.
Spēks, kas rada pretestību viena ķermeņa kustībai attiecībā pret otru.
Dabā ir vairāki galvenie spēku veidi. Svarīgākie no tiem ir gravitācijas spēks,
elektriskais spēks, magnētiskais spēks un kodolspēki .
Magnētiskais spēks un elektriskais spēks ir cieši saistīti, tāpēc tos bieži sauc par elektromagnētiskajiem spēkiem. Molekulu mijiedarbība pamatojas uz šiem spēkiem,
un tie nosaka ķermeņu elastību un
deformācijas spēju. Šādā gadījumā to sauc par
elastības spēku.
Arī
berzes spēku izraisa saskarvirsmu molekulu mijiedarbības spēks.
Uz galda novietotas dzelzs nagliņas un papīra gabaliņi. Zemes gravitācijas spēks tos velk lejup. Galds pavisam nemanāmi ieliecas un galda elastības spēks tos notur uz vietas. Papīra gabaliņiem pieliek saberzētu plastmasas lineālu un tie pievelkas pie lineāla. Te darbojas elektriskais spēks. Ja nagliņām tuvina magnētu, tad tās pievelkas pie magnēta. Te darbojas magnētiskais spēks. Savukārt kodolspēki notur protonus un neitronus atomu kodolos. Tas nosaka atomu uzbūvi un līdz ar to, kādas īpašības ir raksturīgas noteiktam ķīmiskajam elementam, piemēram, dzelzij. Ja nagliņas stumj pa galdu, rodas molekulu mijiedarbības izraisītais berzes spēks.
Spēku veidi
Gravitācijas spēks
|
Elektromagnētiskais spēks
|
Kodolspēki |
Pievilkšanās.
|
Pievilkšanās vai atgrūšanās.
|
Pievilkšanās.
|
Zeme pievelk papīra gabaliņus.
|
Molekulu mijiedarbība nosaka elastības spēku, berzes spēku, pretestības spēku.
|
Kodolspēki notur protonus un neitronus atomu kodolos.
|
Elektriskais spēks |
Magnētiskais spēks |
Saberzēts plastmasas lineāls pievelk papīra gabaliņus.
|
Magnēts pievelk dzelzs nagliņas.
|
![](images/Tem_1/gravitacija2.jpg)
Zemes tuvumā gravitācijas spēks ir liels un pievelk izpletņlēcēju ar izpletni, taču lielākos attālumos tas samazinās un kosmosā astronauts atrodas bezsvara stāvoklī.
![](images/Tem_1/ebonits.gif)
Atkarībā no elektrizētas ebonīta nūjiņas lādiņa, stikla caurule pievelkas vai atgrūžas.
![](images/Tem_1/magnits_a.jpg)
Ar spēcīgiem magnētiem var pievilkt ne tikai vienu lodi, bet veselu virkni.
![](images/Tem_1/Atoma_uzbuve.jpg)
Kodolspēki darbojas mazos attālumos atomu kodolā.